(untitled) (Збірник наукових праць "Information Technologies in Education" (ITE), 2016)
На підставі аналізу відомостей, наведених у фахово-орієнтованих джерелах з позицій культурологічного та діяльнісного підходів, уточнено базові означення дослідження – "інформаційна діяльність", "інформаційна поведінка", "інформаційна потреба", "інформаційний світогляд". З’ясовано, що інформаційні потреби особистості фактично є потребами в інформаційній діяльності особи з метою усунення розбіжності між наявним та нормальним станом інформаційної сфери суб’єкта в умовах інформаційного суспільства. Встановлено, що інформаційні потреби мають виражений соціально-інформаційний характер, поділяються на сенсорні, соціальні та професійні, структура інформаційних потреб утворена комунікаційною, пізнавальною, мнемічною, естетичною, регулятивною, професійною складовими, що є рушійними силами інформаційної діяльності особи. Теоретично обгрунтовано та введено до наукового обігу дефініцію "інформаційна діяльність майбутніх судноводіїв", під якою ми розуміємо сукупність дій, спрямованих на задоволення їхніх інформаційних потреб у соціальній,пізнавальній та практично-перетворювальній сферах професійної та особистісної діяльності, метою якої є забезпечення сталого професійного розвитку та особистісної адаптації майбутніх судноводіїв в умовах глобального інформаційного суспільства.Визначено, що її структуру утворюють інформаційно-правова, інформаційно-аналітична,інформаційно-комунікативна, інформаційно-управлінська, інформаційно-документальна,інформаційно-операторська складові. Проаналізовано зміст термінів "інформаційна грамотність", "інформаційна освіченість", "інформаційна компетентність","інформаційна культура" та вибудовано їх ієрархію як послідовність етапів формування інформаційної культури майбутніх судноводіїв.